K a s   j a u n s	
Nr. 338:   2004.g. 4.-10.marts	
L a t v i j ā ?	

Valdības maiņa

Saeima apstiprina 
Induļa Emša veidoto Ministru kabinetu
LETA  03/09/04     Saeima šodien ārkārtas sēdē apstiprināja Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) pārstāvja Induļa Emša vadīto Ministru kabinetu, kuru veido ZZS, Tautas partija (TP) un Latvijas Pirmā partija (LPP).
	Par Emša valdību balsoja 56 deputāti, pret bija 33, neviens neatturējās. Emša valdība tika apstiprināta ar opozīcijā esošā kreisā politiskā spēka - Tautas saskaņas partijas (TSP) deputātu atbalstu.
	Pret Emša valdības apstiprināšanu balsoja demisionējušā premjera Einara Repšes vadītās partijas "Jaunais laiks" (JL) un ar to solidarizējušās apvienības "Tēvzemei Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) deputāti.
	ZZS, TP un LPP, kurām Saeimā ir 46 mandāti no 100, gan ir pārliecinātas, ka mazākuma valdība pēc kāda laika tomēr pārtaps vairākuma valdībā ar pārējo labējo spēku atbalstu. Piemēram, ZZS frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis papildinājumu cer sagaidīt no JL, kurš, viņaprāt, drīz varētu sašķelsies, daudziem JL deputātiem "neizturot partijas diktātu".
	Emša pārstāvētajai ZZS jaunajā valdībā saglabājas līdzšinējie trīs ministru amati - zemkopības ministra, kuru ieņems Mārtiņš Roze, labklājības ministra - Dagnija Staķe, un vides ministra - Raimonds Vējonis.
	TP Emša valdībā ir pieci ministru amati. Aizsardzības ministra amatu ieņems Atis Slakteris, ārlietu ministra - Rihards Pīks, finanšu ministra - Oskars Spurdziņš, tieslietu ministra - Vineta Muižniece, kultūras ministra - Helēna Demakova.
	LPP Emša valdībā atvēlēts Ministru prezidenta biedra amats, kuru ieņems Ainārs Šlesers, ekonomikas ministrs būs Juris Lujāns, iekšlietu ministrs - Ēriks Jēkabsons, izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzēvičs, īpašu uzdevumu ministrs bērnu un ģimenes lietās - Ainars Baštiks, īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas jautājumos - Nils Muižnieks.
	Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministra amatā aicināts Jura Radzēviča brālis Andrejs Radzevičs, kurš pašreiz ir JL frakcijas deputāts, taču visticamāk no JL tiks izslēgts.
	Jaunajā valdībā joprojām ir brīvi divu ministru amati. Emsis pagaidām pildīs arī veselības ministra, bet Šlesers - satiksmes ministra amata pienākumus.
	Šopēcpusdien notiks svinīga jaunā Ministru kabineta pirmā sēde, kurā Emša vadīto valdību uzrunās Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. Sēdē uzrunu teiks arī jaunais Ministru prezidents Emsis, notiks kopīga fotografēšanās.
	Kā ziņots, Repše par savas vadītās valdības demisiju paziņoja 5.februārī, jo vairs neredzēja iespēju turpināt darbu, kad Saeimā viņa vadītajai valdībai ir mazākuma atbalsts. JL piedalījās konsultācijās par jaunas valdības izveidošanu, tomēr attiecās piedalīties Emša valdībā.
	Pagājušajā piektdienā JL beidzot atteicās no Repšes kandidatūras Ministru prezidenta amatam, pret ko kategoriski iebilda visi pārējie parlamentā pārstāvētie politiskie spēki. Viņa vietā valdības vadītāja amatā JL ieteica savas frakcijas priekšsēdētāju Krišjāni Kariņu. Tomēr gan partijas, kas iesaistījušās Emša valdības veidošanā, gan politikas eksperti to novērtēja kā novēlotu soli. 
Vīķe-Freiberga novēl veiksmi Emša valdībai 
BNS  03/09/04    Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga otrdien jaunās valdības pirmajā sēdē pateicās Saeimai par valdības apstiprināšanu un novēlēja premjeram Indulim Emsim entuziasmu un spēku vienot Ministru kabinetu. Vīķe-Freiberga valdībai novēlēja neaizmirst darboties tautas labā, sekmes "atbildīgajā un grūtajā darbā, kā arī gandarījumu par paveikto un lepnumu par sava darba rezultātiem". 
	Prezidente atgādināja, ka Latvijā kā parlamentārā valstī valda daudzpartiju sistēma un plurālistiskā sabiedrībā ir iespējama viedokļu dažādība daudzos jautājumos. 
	Vīķe-Freiberga atgādināja, ka Saeimas deputāti pārstāv "zināmu skaitu tautas balsu" un aicināja arī ministrus neaizmirst, ka viņiem jāstrādā tautas labā. "Lai veidotos rīcībspējīga valdība, jāpanāk vienošanās starp vairāk nekā vienu politisko spēku," sacīja prezidente, piebilstot, ka neviens no šiem spēkiem "nevar būt absolūti dominējošs" un tam savas prioritātes jāsaskaņo ar pārējiem. Prezidente pauda pārliecību, ka Latvijā tas ir iespējams, jo lielam vairākumam Saeimas deputātu ir līdzīgi mērķi un nostādnes. 
	Vīķe-Freiberga arī pateicās visām iepriekšējām valdībām par paveikto un atzīmēja, ka "te ir turpinātība arī ar demisionējušo valdību", un "iepriekšējo valdību mērķu, ideju un prioritāšu turpinātība ir stabilizējošs faktors". Viņa atzīmēja, ka katram politiskam spēkam "ir dota zvaigžņu stunda, lai varētu pierādīt, ko spēj labāk nekā citi". 
	Prezidente uzsvēra, ka Latvijai vajadzīga rīcībspējīga valdība, kas spēj aizstāvēt Latvijas intereses, kuras "vienīgās ir sarkanbaltsarkanā krāsā", un novēlēja jaunajai valdībai spēju "darboties zem Latvijas karoga". 
Repše valdības namā 
atvadās no bijušajiem kolēģiem 
BNS  03/09/04    Demisionējušais Ministru prezidenta Einars Repše (JL) šodien oficiāli nodeva Ministru kabineta vadību jaunā premjera Induļa Emša rokās. Sirsnīgi un ar labiem vārdiem ekspremjers Einars Repše otrdien atvadījās no valdības nama un bijušajiem darba kolēģiem. "Lai jums veicas strādāt Latvijas tautas un valsts interesēs," tiekoties ar Emsi, sacīja Repše. Bijušais premjers norādīja, ka valdības maiņa demokrātiskā valstī ir normāls process. Viņš vēlēja veiksmi Emsim Ministru prezidenta amatā un izteica cerību, ka Emša valdība darbosies valsts interesēs un spēs godam veikta tai uzticētos pienākumus. Šādā gadījumā Repšes vadītā partija "Jaunais laiks" kā opozīcija būšot gandarīta. 
	Repše uzsvēra, ka viņa valdībai ir izdevies uzsākt būtiskas reformas, kuras ir neatgriezeniskas. Viņš uzskata, ka Emša valdībai tās būtu jāturpina. "Būs sāpīgi, ja kaut kas aizies neceļos," sacīja Repše, norādot, ka JL, esot opozīcijā, to nepieļaus. 
	Repše atzina, ka jebkurā laikā būtu gatavs atkārtoti ieņemt Ministru prezidenta amatu. "Esmu gatavs kalpot savai tautai," uzsvēra bijušais premjers, norādot, ka pie pašreizējā Saeimas sastāva ir grūti prognozēt, vai viņam atkal izdotos kļūt par valdības vadītāju. 
	Valsts kancelejas vadītāja Gunta Veismane premjeram uz atvadām uzdāvināja fotogrāfiju, kurā redzama Ministru kabineta ēka no putna lidojuma. Premjers atzina, ka viņam par šo namu un tajā pavadīto laiku paliks vislabākās atmiņas, un neslēpa, ka labprāt gribētu tajā atgriezties. 
	Veismanes vietniece Elita Ektermane, atvadoties no premjera, atzina, ka viņš bijis "bargs, bet taisnīgs skolotājs", un gan Repše, gan Valsts kancelejas vadība atzina, ka kopīgi nostrādātais laiks viņus ir bagātinājis. 
	Repše uz atvadām saņēma ar rožu pušķi un atvadījās ar vārdiem, kas kļuvuši par viņa vadītā "Jaunā laika" lozungu,- "Gods kalpot Latvijai"! 
	Repše turpmāk darbosies kā Saeimas deputāts. 
Ministru kabinets - briedumā
Latvija avīze  03/10/04    Valdība kļuvusi vīrišķīgāka, jo, salīdzinot ar iepriekšējo Ministru kabinetu, tajā vairs nav četras, bet gan tikai trīs ministres: tieslietu ministre Vineta Muižniece, kultūras ministre Helēna Demakova un labklājības ministre Dagnija Staķe. Toties tā ir bagāta ar zaļi domājošiem stiprā dzimuma pārstāvjiem - valdībā iekļuvuši trīs biologi: premjers Indulis Emsis, zemkopības ministrs Mārtiņš Roze un vides ministrs Raimonds Vējonis. Šo valdību pamatoti var dēvēt arī par "Radzeviču - Muižnieku" valdību, jo tajā strādās brāļi Radzeviči, kā arī Muižnieks un Muižniece, kas gan nav radinieki. Ekonomikas ministram Jurim Lujānam ir tas gods atkal būt par visjaunāko ministru (32). Bet lielākai daļai viņa kolēģu ir pāri četrdesmit, tātad pats brieduma laiks.
Premjers Indulis Emsis (uz laiku arī veselības ministrs)
	Dzimis 1952. gada 2. janvārī. Bioloģijas zinātņu doktors, viens no Latvijas Zaļās partijas (LZP) dibinātājiem. LZP līdzpriekšsēdētājs un Saeimas tautsaimniecības komisijas vadītājs.
	Valsts pārvaldē I. Emsis sāka strādāt 90. gadu sākumā, saņemdams Vides aizsardzības komitejas priekšsēdētāja portfeli. Piektās Saeimas vēlēšanās viņš kandidēja no Zaļās partijas saraksta, bet parlamentā netika, tomēr kļuva par vides aizsardzības valsts ministru Valda Birkava valdībā. Pildījis vides ministra pienākumus Māra Gaiļa, Andra Šķēles un Guntara Krasta valdībā. Strādājis arī vairākās sabiedrībās ar ierobežotu atbildību - "Eirokonsultants", "Eiroprojekts", atkritumu apsaimniekošanas sabiedrība "Piejūra" un citur. 
	Nopelni valsts labā I. Emsim vainagojušies ar Triju Zvaigžņu ordeni.
Ministru prezidenta biedrs Ainars Šlesers (uz laiku arī satiksmes ministrs)
	Dzimis 1970. gada 22. janvārī. Absolvējis Rīgas Industrālo tehnikumu un Norvēģijas Kristīgo tautas augstskolu. Ar uzņēmēju Viestura Koziola un Māra Gaiļa atbalstu 1992. gadā atvēris Latvijas Informācijas un tirdzniecības centru Norvēģijā. Viņš veidojis pirmo kopuzņēmumu "Dressmann- Baltija" ar norvēģu uzņēmēju Frenku Varneru. Strādājis par SIA "Varner Baltija" ģenerāldirektoru, "Rimi Baltija" ģenerāldirektoru un SIA "Varner Hakon Invest" ģenerāldirektoru. 
	A. Šlesers bijis Jaunās partijas (JP) dibināšanas iniciators. 1998. gadā viņš tika ievēlēts par JP valdes līdzpriekšsēdētāju, ievēlēts 7. Saeimā no JP saraksta. Apstiprināts par ekonomikas ministru Viļa Krištopana valdībā. V. Krištopans 1999. gadā pieprasījis ekonomikas ministra A. Šlesera demisiju. 
	Latvijas Pirmās partijas dibināšanas kongresā A. Šleseru ievēlēja partijas valdē. Ievēlēts 8. Saeimā. 
	Latvijas Pirmā partija A. Šleseru izvirzīja ekonomikas ministra amatam Einara Repšes veidotajā valdībā, taču koalīcijas partneri no Zaļo un zemnieku savienības kategoriski noraidīja Šlesera kandidatūru, ko mediji saistīja ar Ventspils mēra Aivara Lemberga un A. Šlesera interešu sadursmi. 
	Kļuva par Ministru prezidenta biedru Repšes valdībā, vadīja Latvijas - Krievijas starpvaldību komisiju. Šā gada janvārī E. Repše atbrīvoja A. Šleseru no Ministru prezidenta biedra amata. 
	Žurnāls "Klubs" A. Šleseru minējis 300 Latvijas miljonāru sarakstā. Nodarbojies ar kikboksu un Austrumu cīņām.
Aizsardzības ministrs Atis Slakteris
	Dzimis 1956. gada 21. novembrī. Absolvējis Latvijas Lauksaimniecības universitātes Mehanizācijas fakultāti. 1995. gadā ievēlēts par Bauskas rajona padomes deputātu no Latvijas Zemnieku savienības (LZS) saraksta. 1996. gadā Saeima apstiprinājusi kooperācijas valsts ministra amatā.
	A. Slakteris 1998. gadā izstājās no LZS un tajā pašā gadā parakstīja Tautas partijas (TP) manifestu un tika ievēlēts Tautas partijas valdē. Nokļuva 7. Saeimā no TP saraksta un vadīja Tautsaimniecības, agrārās un reģionālās politikas komisiju.
	2002. gadā Saeima apstiprināja par zemkopības ministru Andra Bērziņa valdībā.
	Astotajā Saeimā bijis TP Saeimas frakcijas priekšsēdētājs, bet kopš 2000. gada novembra ir TP priekšsēdētājs, jo Andris Šķēle atteicās kandidēt atkārtoti.
	A. Slakterim pieder zemnieku saimniecība "Mālnieki" Bauskas rajona Codes pagastā. 
	A. Slaktera hobijs ir ūdensmotosports, viņš bijis daudzkārtējs Latvijas čempions.
Ārlietu ministrs Rihards Pīks
	Dzimis 1941. gada 31. decembrī. Absolvējis Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūta Kinooperatoru fakultāti. Strādājis par Rīgas Kinostudijas direktoru, kā arī vadījis Nacionālo kinematogrāfijas centru. Kandidējis 6. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Zemnieku savienības saraksta. Vēlāk ievēlēts par Radio un TV padomes priekšsēdētāja vietnieku. 
	1996. gadā Saeima R. Pīku apstiprināja par kultūras ministru demisionējušā Ojāra Spārīša vietā. 1997. gadā R. Pīks atkāpās no kultūras ministra amata, jo Ģenerālprokuratūra konstatēja, ka viņš pārkāpis korupcijas novēršanas likumu.
	R. Pīks 1998. gadā parakstīja Tautas partijas manifestu un tika ievēlēts TP valdē. Tika ievēlēts 7. Saeimā un 8. Saeimā no TP saraksta.
Ekonomikas ministrs Juris Lujāns
	Dzimis 1971. gada 24. septembrī. Absolvējis Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolu, mārketinga psihologs. Sācis studijas Latvijas Universitātes Vadības zinību fakultātes maģistrantūrā.
	Strādājis dažādās komercstruktūrās, ieņēmis vadošus amatus Latvijas Hipotēku un zemes bankā. 
	"Neatkarīgā Rīta Avīze" ziņojusi, ka Lujāns esot aktīvs reliģiskās draudzes "Prieka vēsts" dalībnieks.
	Latvijas Pirmā partija novembrī J. Lujānu izvirzījusi ekonomikas ministra amatam E. Repšes veidotajā valdībā. 
	Šā gada janvārī LPP valde pieņēma lēmumu izstāties no E. Repšes veidotās koalīcijas, J. Lujāns atstāj ekonomikas ministra amatu.
Iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons
	Dzimis 1959. gada 3. aprīlī. Absolvējis Rīgas Industriālo politehnikumu, mēbeļu ražotājs. Studējis luterāņu seminārā, ordinēts par luterāņu mācītāju, kalpojis Mežaparka, Katlakalna un Olaines baznīcās. 
	Ē. Jēkabsons kopā ar ģimeni 1989. gadā ir spiests atstāt Latviju. Līdz 2001. gadam viņš dzīvoja ASV, kur strādāja par boksa treneri, kā arī izveidoja savu boksa un fitnesa centru. 
	Ē. Jēkabsons 1994. gadā absolvēja Čikāgas luterāņu teoloģijas semināru un ieguva teoloģijas maģistra grādu. 
	Pēc atgriešanās Latvijā Ē. Jēkabsons ievēlēts par sabiedriskās organizācijas "Par garīgu atdzimšanu Latvijā" valdes priekšsēdētāju. 2002. gadā viņš saņēma Latvijas pilsoņa pasi un atteicās no ASV pilsonības. Latvijas Pirmās partijas dibināšanas kongresā vienbalsīgi ievēlēts par partijas priekšsēdētāju. Astotajā Saeimā ievēlēts par Saeimas priekšsēdētāja biedru.
	Ē. Jēkabsons aizvadītā gada septembrī paziņoja, ka Latvija atrodas diktatūras režīma priekšvakarā un vienīgā iespēja, kā glābt valsti, ir nomainīt premjeru. Šogad Ē. Jēkabsons tika ievēlēts par Saeimas parlamentārās izmeklēšanas komisijas vadītāju, lai izmeklētu E. Repšes darījumus ar nekustamajiem īpašumiem.
Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Andrejs Radzevičs
Dzimis 1966. gadā. Absolvējis Liepājas Valsts pedagoģijas institūta, Matemātikas fakultāti. 
	Kandidējis Liepājas rajona Dunalkas pagasta padomes vēlēšanās no saraksta "Mēs - savam pagastam" un tika ievēlēts par pagasta padomes deputātu. A. Radzevičs 2002. gadā kļuva par Dunalkas pagasta padomes priekšsēdētāju. Ievēlēts 8. saeimā no "Jaunā laika" saraksta. 
	"Jaunā laika" biedri A. Radzeviču dēvē par "kluso opozicionāru", tāpēc nebija pārsteigti, kad A. Radzevičs atsaucās jaunās valdības veidotāja Induļa Emša aicinājumam kļūt par reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministru. A. Radzevičs vēl nav nolicis "Jaunā laika" partijas mandātu, bet to izdarīšot tuvākajā laikā.
Izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs
	Dzimis 1969. gada 7. augustā. Absolvējis Latvijas Universitāti, jurists, strādājis par advokātu. J. Radzevičs 1998. gadā kļuva par Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības priekšsēdētāju. Latvijas Pirmā partija viņu 2001. gadā izvirzījusi par labklājības ministra amata kandidātu. Kļuvis par Ministru prezidenta biedra Ainara Šlesera biroja vadītāju. Ievēlēts par "Latvenergo" padomes locekli un padomes priekšsēdētāja vietnieku.
	J. Radzevičs aizvadītā gada jūlijā tika ievēlēts Latvijas Pirmās partijas valdē, bet pēc mēneša kļuva par partijas ģenerālsekretāru.
Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš
	Dzimis 1963. gada 22. augustā. Absolvējis Latvijas Valsts Universitātes Ekonomikas fakultāti. Strādājis Valmieras mēbeļu kombinātā, kā arī bijis Valmieras pilsētas tautas deputātu padomes priekšsēdētājs.
	O. Spurdziņš 1993. gadā kandidējis 5. Saeimas vēlēšanās no Zaļās partijas saraksta. Bijis finanšu ministra Andra Piebalga padomnieks un valsts ieņēmumu valsts ministres Aijas Počas padomnieks.
	O. Spurdziņš ir viens no Tautas partijas Valmieras atbalsta grupas dibinātājiem, ievēlēts 7. Saeimā no Tautas partijas saraksta. 
	Kandidējis 8. Saeimas vēlēšanās no Tautas partijas saraksta, bet netika ievēlēts.
Zemkopības ministrs Mārtiņš Roze
	Dzimis 1964. gada 28. septembrī. Absolvējis Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāti, aspirantūru Vissavienības augu selekcijas un ģenētikas institūtā Odesā un Latvijas Zemkopības zinātniski pētnieciskajā institūtā, kā arī Latvijas Universitātes sociālo zinātņu maģistrantūru. 
	M. Roze Zemkopības ministrijā vadījis augkopības un sēklkopības nodaļu, kā arī pildījis ministrijā citus vadošu amatus. Nākamais zemkopības ministrs 1996. gadā iestājies Zemnieku savienībā.
	M. Roze kandidējis 8. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un zemnieku savienības saraksta. ZZS viņu izvirzījusi ārlietu ministra amatam, vēlāk - zemkopības ministra amatam Einara Repšes veidotajā valdībā, kur M. Roze strādāja līdz valdības demisijai.
	Aizvadītā gada martā M. Roze kļuva par Latvijas Zemnieku savienības priekšsēdētāja pirmo vietnieku.
Labklājības ministre Dagnija Staķe
	Dzimusi 1951. gada 3. septembrī. Absolvējusi Daugavpils Pedagoģisko institūtu, iegūstot mūzikas un dziedāšanas skolotājas specialitāti, kā arī Latvijas Universitāti, kur ieguvusi sociālo zinātņu maģistra grādu sabiedrības vadībā.
	D. Staķe strādājusi par Tukuma rajona Tumes pagasta padomes priekšsēdētāju, kā arī Tukuma rajona padomes priekšsēdētāju.
	Septītās Saeimas vēlēšanās D. Staķe kandidēja no demokrātiskās partijas "Saimnieks" saraksta, bet parlamentā neiekļuva. 
	8. Saeimas vēlēšanās kandidēja no Zaļo un zemnieku savienības saraksta.
Vides ministrs Raimonds Vējonis
	Dzimis 1966. gada 15. jūnijā. Absolvējis Latvijas Valsts universitātes Bioloģijas fakultāti, kā arī Tamperes Tehniskās universitātes ūdens un vides inženierijas institūtu un Tallinas universitātes vides inženierijas departamentu, iegūstot ekologa specialitāti. 1995. gadā ieguvis bioloģijas zinātņu maģistra grādu Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultātē.
	R. Vējonis ir madonietis, strādājis par Madonas reģionālās vides pārvaldes direktora vietnieku, Madonas pilsētas domes deputātu. Pēc maģistra grāda iegūšanas iecelts par Lielrīgas reģionālās vides pārvaldes direktoru, bijis Skultes ostas valdes loceklis, kā arī valsts pilnvarnieks SIA "Getliņi Eko".
	Zaļo un zemnieku savienība 2002. gadā R. Vējoni izvirzīja vides ministra amatam, bet pēc gada viņš ir ievēlēts par Latvijas Zaļās partijas līdzpriekšsēdētāju.
Kultūras ministre Helēna Demakova
	Dzimusi 1959. gada 3. septembrī. Absolvējusi Latvijas Universitātes Svešvalodu fakultāti; vācu valodas speciāliste.
	H. Demakova 1996. gadā kļuva par Ministru prezidenta Andra Šķēles padomnieci kultūras jautājumos, bet 1998. gadā viņa parakstīja Tautas partijas manifestu un tika iecelta par TP goda tiesas locekli. H. Demakova ievēlēta 7. Saeimā no TP saraksta. Viņa aktīvi darbojas arī dažādās sabiedriskās organizācijās, piemēram, starptautiskajā Jura Podnieka fondā, sabiedriskajā izglītības fondā "Jaunā akadēmija" un citur. 
Tieslietu ministre Vineta Muižniece
	Dzimusi 1956. gadā. Absolvējusi Latvijas Valsts universitātes Juridisko fakultāti, kā arī Latvijas Universitātes Ekonomikas un vadības fakultātes sociālo zinātņu maģistrantūru.
	V. Muižniece strādājusi par Valsts prezidenta Gunta Ulmaņa padomnieci likumdošanas jautājumos, kā arī Saeimas Juridiskajā birojā par likumdošanas eksperti valsts tiesību un pašvaldību jautājumos. Sestajā Saeimā V. Muižniece bijusi deputāta Aigara Kalvīša palīdze un Tautas partijas goda tiesas priekšsēdētāja. 
	V. Muižniece ievēlēta 7. un 8. Saeimā no TP saraksta. Viņa ir TP Saeimas frakcijas priekšsēdētāja vietniece.
Īpašu uzdevumu ministrs bērnu un ģimenes lietās Ainars Baštiks
	Dzimis 1958. gada 26. oktobrī. Absolvējis Latvijas Universitāti, ieguvis humanitāro zinātņu maģistra grādu vēsturē. Izglītojies teoloģijā Šveicē un Austrijā. Strādājis par galdnieku firmā "Restaurators", bijis mākslinieks fabrikā "Aurora".
	Pavērsiens A. Baštika dzīvē sākas 1987. gadā, kad viņš kļuva par Rīgas Mateja baptistu draudzes mācītāju, bet vēlāk - par Latvijas Baptistu draudžu savienības bīskapa vietnieku
	A. Baštiks Latvijas Pirmās partijas dibināšanas kongresā tika ievēlēts par partijas priekšsēdētāja vietnieku, kļuva par 8. Saeimas deputātu un īpašu uzdevumu ministru bērnu un ģimenes lietās. 
Īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās Nils Muižnieks
	Dzimis 1964. gada 31. janvārī. Absolvējis Berklijas universitāti Kalifornijā (ASV), politoloģijas doktors. Aizstāvējis disertāciju par PSRS sabrukumu, specializējies Padomju Savienības un Austrumeiropas politikā.
	N. Muižnieks bijis pasniedzējs Berklija universitātē, strādājis par vieslektoru Kalifornijas universitātē, kā arī Latvijas Universitātes politikas zinātņu katedrā. Apguvis arī žurnālista iemaņas, strādādams radio "Brīvā Eiropa".
	N. Muižnieks 1993. gadā pārcēlās dzīvot Latvijā un sāka strādāt par Sorosa fonda "Latvija" programmas direktoru un Latvijas Cilvēktiesību un etnisko studiju centra direktoru. 
	Pirmā partija bezpartijisko N. Muižnieku izvirzīja sabiedrības integrācijas ministra amatam. N. Muižnieks LPP iestājas 2003. gada augustā. Šogad viņš ievēlēts partijas valdē.

Valdība un bizness

Saeima nosoda valdības 
mierizlīgumu ar "TeliaSonera" 
LETA  03/04/04     Saeima ceturtdien 4.martā ar balsu vairākumu atbalstīja Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) ierosināto lēmumprojektu, kurā tiek nosodīts demisionējušās Einara Repšes (JL) vadītās valdības noslēgtais mierizlīgums ar Ziemeļvalstu telekomunikāciju uzņēmumu "TeliaSonera".
	Saeimas lēmumā teikts, ka steigā un slepeni noslēgtais mierizlīgums starp Latvijas valsti un "TeliaSonera" ir vērtējams kā Latvijai neizdevīgs darījums, kurā saskatāmas "valsts nozagšanas" pazīmes.
	Tāpat tiek norādīts, ka, slēdzot mierizlīgumu, Latvijas valsts ir atteikusies no iespējas modernizēt telekomunikācijas laukos un no iespējas tiesas ceļā iegūt gandrīz 600 miljonus latu. Vienlaikus valdība ir uzņēmusies Latvijas valstij neizdevīgas saistības - iespējamā "Lattelekom" privatizācijā sniegt īpašas priekšrocības vienam uzņēmumam, "TeliaSonera", uzskata parlamenta vairākums.
	"Ir pamats vislielākajām bažām par noslēgtā mierizlīguma ietekmi uz ikviena Latvijas iedzīvotāja dzīves līmeni. Tas liek secināt, ka lēmuma pieņēmēji no Latvijas valsts puses nav vadījušies pēc sabiedriskā labuma apsvērumiem - Ministru prezidenta Repšes rīcība ir bijusi vai nu klaji neprofesionāla, vai arī savtīgu motīvu diktēta," teikts Saeimas šodien ārkārtas sēdē apstiprinātajā lēmumā.
	ZZS pārstāvis, Ministru prezidenta amata kandidāts Indulis Emsis šodien Saeimas sēdē sacīja, ka partijai "Jaunais laiks" (JL) ir politiski neizdevīgi pieņemt lēmumu par mierizlīguma slēgšanu brīdī, kad Repšes valdība ir demisionējusi un tiek veidota jauna valdība, jo tas rada aizdomas par afēru. 
Repše: 
novērsta 'Lattelekom' privatizācijas afēra
LETA  03/04/04    Demisionējušais Ministru prezidents Einars Repše (JL) uzskata, ka viņa vadītā valdība, slēdzot mierizlīgumu ar Ziemeļvalstu telekomunikāciju koncernu "TeliaSonera", ir novērsusi grandiozu un plānotu SIA "Lattelekom" privatizācijas afēru. 
	Šodien Saeimas ārkārtas sēdē Repše atzina, ka šāda valdības rīcība, iespējams, bijusi pamats tās gāšanai. Repše esot analizējis paustos pārmetumus mierizlīguma slēgšanai un secinājis, ka tiem pamatā bijusi vēlme "Lattelekom" "prihvatizēt vai pārdot par sviestmaizi". 
	Pret mierizlīgumu, pēc premjera teiktā, visaktīvāk iebilst Zaļo un zemnieku savienība (ZZS) un "Neatkarīgā Rīta Avīze" (NRA), aiz kuriem stāvot Ventspils mērs Aivars Lembergs. 
	Repše norādīja, ka ZZS ir Lemberga "kabatas partija", savukārt NRA Lembergam tieši vai netieši pieder un atbilstoši saimnieka interesēm izceļas ar neobjektivitāti. 
	Premjers atzina, ka mierizlīguma kritizētājus visvairāk satrauc "TeliaSonera" pirmpirkuma tiesības uz valstij piederošo 51% "Lattelekom" kapitāla daļu. Šīs pirmpirkuma tiesības satraukumu radot, jo tās liegtu vai neļautu "Lattelekom" privatizēt valstij neizdevīgā veidā, kā piemēram tas ticis izdarīts "Latvijas kuģniecības" gadījumā. 
	Repše norādīja, ka teorētiski par valstij piederošo "Lattelekom" kapitāldaļu pārdošanu lems nākamā valdība un noslēgtais mierizlīgums novērsīs iespēju šīs kapitāldaļas pārdot valstij neizdevīgā veidā. 
	Premjers atzina, ka ZZS pārstāvja Induļa Emša valdības veidotājiem šis panāktais mierizlīgums liekas neapmierinošs nevis tāpēc, ka tas neatbilst valsts un sabiedrības interesēm, bet gan tāpēc, ka oligarhiem pieder liels skaits privatizācijas sertifikātu, bet nav palicis daudz tādu lielo uzņēmumu, kurus varētu "prihvatizēt vai nozagt". 
	"Latvenergo" no privatizācijas sargā likums, "Ventspils naftas" kapitāldaļu vērtība pēc uzņēmuma restrukturizācijas neesot nosakāma, tāpēc palicis vien "Lattelekom". Repše Emsim, valdības veidotājiem un ZZS vēlas uzdot jautājumu, kādus vēl materiālus un valsts interesēm pretējus solījumus tie ir devuši saviem atbalstītājiem un it īpaši "rubikiešiem". 
Eksperti: pārmetumi VN ir komiski
NRA  03/05/04    Demisionējušais premjers Einars Repše vakar Saeimai paziņoja, ka Lattelekom un Latvijas mobilais telefons (LMT) privatizācijā esot ieinteresēts Ventspils mērs Aivars Lembergs. Savukārt laikraksts Diena izvirzīja versiju, ka mierizlīguma slēgšana ar skandināvu kompāniju TeliaSonera tiekot kritizēta, lai kāds Ventspils uzņēmums varētu iegūt šo uzņēmumu kapitāla daļas. 
	Neatkarīgās aptaujātajiem ekspertiem jautājums, vai Ventspils uzņēmumi ir ieinteresēti Lattelekom un LMT privatizācijā, izraisīja neviltotu jautrību. Neviens no atbildīgo valsts institūciju un nozares ekspertu pārstāvjiem nebija nedz oficiāli, nedz neoficiāli dzirdējis par Ventspils mēra A. Lemberga vai Ventspils tranzīta uzņēmumu vēlmi iegūt valstij piederošās Lattelekom un LMT akcijas. 
	Interesanti, ka E. Repšes vakardienas uzstāšanās Saeimā, kurā mierizlīguma ar TeliaSonera pretinieki tikai dēvēti par noziedzniekiem, faktiski balstīta uz vienu apgalvojumu - mierizlīguma slēgšana un TeliaSonera pirmpirkuma tiesību saglabāšana uz Lattelekom kapitāla daļām esot novērsusi A. Lemberga ieceres "Lattelekom privatizēt valstij neizdevīgā veidā". Nav izslēgts, ka premjers pirms uzstāšanās Saeimas tribīnē bija lasījis laikrakstu Diena, kura komentāru lapā bija teikts: "Lai cik paradoksāli tas izklausītos, otra labā ziņa ir TeliaSonera neatteikšanās no pirmpirkuma tiesībām uz Lattelekom kapitāla daļām. Tā novērš šo daļu nonākšanu ietekmīgu personu vai uzņēmumu īpašumā par cenu, kas neatbilstu to vērtībai...(..). Tādējādi, ja Lattelekom daļas par sertifikātiem vēlētos iegādāties, teiksim, Ventspils nafta (VN), tas nebūtu iespējams, jo kāju durvīs ieliktu TeliaSonera." 
	Šeit jāpiemin, ka laikraksta Diena īpašnieks a/s Diena, kas iepriekš palīdzējis premjeram sagatavot nostāju minētajā jautājumā, pieder Zviedrijas mediju koncernam Bonnier. Neatkarīgā jau rakstīja, ka 45,3% TeliaSonera akciju pieder Zviedrijas valstij, bet vēl 23,4% akciju - zviedru privātajiem investoriem, kas ļauj aizdomāties par rīcību Zviedrijas izcelsmes kapitāla interesēs.
	VN preses sekretāre Gundega Vārpa VN prezidentes Olgas Pētersones vārdā atzina: "Dienā izplatīta nepatiesa informācija, ko grūti vērtēt citādi kā kārtējo mēģinājumu nomelnot VN." Kā izrietot no Dienas secinājumiem, uzņēmums, kurš varētu iegūt Lattelekom piederošās valsts kapitāla daļas par cenu, kas neatbilst to tirgus vērtībai, ir tieši VN. 
	G. Vārpa uzsvēra, ka nedz VN padome, nedz valde nekad nav izskatījusi jautājumu par iespējamu Lattelekom kapitāldaļu iegādi. Tā neietilpst VN stratēģiskajos plānos. VN arī vienmēr ir iestājusies par godīgu konkurenci, kas nozīmē, ka "valsts kapitāla daļas iegūst tas, kurš par tām izsoles ceļā maksā augstāku cenu, nevis tas, kas to spēj sarunāt aiz slēgtām durvīm". 
	Privatizācijas aģentūras (PA) Administratīvā departamenta vadītājs Tālis Linkaits uzsvēra, ka šāda ideja viņam esot "pilnīgs jaunums". Nedz oficiāli, nedz neoficiāli Ventspils uzņēmumi nekad nav veikuši pārrunas ar PA par telekomunikāciju uzņēmumu privatizāciju. Tādu pašu viedokli pauda Satiksmes ministrijas Sakaru departamenta vadītājs Raimonds Bergmanis: "Tā man ir pirmā dzirdēšana." Viņš atteicās sniegt sīkākus komentārus, pirms nav saņēmis mierizlīguma tekstu.
	Rīgas Fondu biržas prezidents Guntars Kokorēvičs par E. Repšes apgalvojumiem atzina: "Tas ir kaut kas pilnīgi jauns. Protams, ja Lattelekom un LMT privatizācija notiktu pēc mūsu ieteiktā varianta - brīvā izsolē biržā, nav izslēgts, ka tajā kā finanšu investori piedalītos arī Ventspils uzņēmumi."
	G. Kokorēvičs arī uzsvēra: konkurence brīvā telekomunikāciju uzņēmumu akciju izsolē būtu ļoti liela, kas nodrošinātu augstu valsts akciju pārdošanas cenu. Viņam bijušas sarunas ar daudziem respektabliem ASV un Eiropas investoriem - bankām un ieguldījumu fondiem, kas bijuši ļoti ieinteresēti Lattelekom un LMT daļu iegādē. Valdības izstrādātais mierizlīguma variants, atstājot pirmpirkuma tiesības TeliaSonera, šo iespēju faktiski ir liedzis.
Oligarhs apsveic Repšes valdības lēmumu
NRA  03/08/04    Uzņēmējs un bijušais Tautas partijas (TP) līderis Andris Šķēle, kurš Neatkarīgajai apliecina, ka iepriekš viņa izteiktā interese par informāciju tehnoloģiju biznesu joprojām ir spēkā, apsveic Ministru prezidentu Einaru Repši par viņa valdības trešdien noslēgto "grandiozo" mierizlīgumu ar telekomunikāciju koncernu TeliaSonera. 
	Jāatgādina, ka A. Šķēlem tuvu stāvošais advokāts Jānis Loze tuvu stāv arī TeliaSonera paspārnē esošā Lattelekom ārvalstu akcionāra SIA Tilts Communications (Latvia) amatpersonai. A. Šķēle norāda, ka, lai arī parasti valdības pieņem politiskus lēmumus, gadās pieņemt arī saimnieciskus lēmumus - tāds ir arī mierizlīgums ar TeliaSonera jeb, A. Šķēles vārdiem runājot, "grandiozā lieta", par kuras iznākumu A. Šķēle E. Repšem var veltīt vien cildinošus vārdus. "Varu tikai apsveikt demisionējušo premjeru, kurš spēja šo grandiozo lietu tādā veidā atrisināt." 
	Uz iebildi, ka Neatkarīgās rīcībā esošās Stokholmas arbitrāžas dokumentu kopijas liecina par pārliecinošām Latvijas valsts iespējām tiesā pret TeliaSonera uzvarēt, A. Šķēle atbild: "Valdību laikam vadījuši pārapdrošināšanās motīvi." 
	Latvijas politiskajās aprindās J. Loze tiek uzskatīts par A. Šķēles advokātu. To A. Šķēle nenoliedz arī sarunā ar Neatkarīgo: "Maniem advokātiem ir daudz un nozīmīgi klienti." 
	Neatkarīgā jau rakstījusi, ka zvērināts advokāts J. Loze, kurš Latvijas digitalizācijas afērā darbojies gan Kempmayer Media Limited, gan A. Šķēles interesēs, biznesa saitēm ir saistīts arī ar Lattelekom ārvalstu akcionāra Tilts Communication augstām amatpersonām. Proti, pēc Lursoft datiem, J. Lozes tuvs biznesa partneris Uldis Kokins (abiem pieder SIA Loze & Kokins) ir Tilts Communications direktora vietnieks - Tilts Communications pilnībā pieder Dānijā reģistrētajai akciju sabiedrībai, kas ir Lattelekom 49 procentu kapitāla īpašniece. Zināms, ka Dānijā reģistrētā akciju sabiedrība Tilts Communications savukārt pieder skandināvu telekomunikāciju gigantam TeliaSonera, ar kuru trešdien JL vadītā valdība noslēdza mierizlīgumu, tā izbeidzot daudzmiljonu tiesvedības procesu. Redzams, ka vienas un tās pašas personas ir saistītas gan ar digitalizācijas afēru, gan ar pietiekami aizdomīgajām Lattelekom tiesvedības peripetijām. 
	Vaicāts, vai atmesta iecere pievērsties informāciju tehnoloģiju biznesam, A. Šķēle Neatkarīgajai atzīst: "Interese paliek spēkā." 
	Kā zināms, TP šodien uz atklātu sarunu par situāciju valstī gaida E. Repšes vadīto partiju Jaunais laiks, kas TP aicinājuši neatbalstīt Induļa Emša vadīto valdību. Zaļo un zemnieku savienības vadītājs Augusts Brigmanis Neatkarīgajai teic, ka TP ir ieguvusi nozīmīgu lomu jaunajā valdībā, tāpēc gan no izdevīguma, gan morālās puses TP vajadzētu atbalstīt I. Emša valdību. Arī Latvijas Pirmās partijas vadītājs Ēriks Jēkabsons ir pārliecināts, ka I. Emša valdība neatkarīgi no sarunām ar JL tiks apstiprināta, arī ar TP atbalstu. 

Izglītības reforma

Skolas - mūsu Staļingrada
NRA  03/05/04    Ar šādu virsrakstu avīze Izvestija (Maskava) publicējusi korespondentes J. Šesterņinas plašu rakstu par strīdu ap izglītības reformu Latvijā. Jau tā ievadā atgādināts, ka 6. martā Rīgā notiks Latvijas krievu skolu aizstāvju kongress. Uz to uzaicināti visu Saeimas frakciju vadītāji, Eiropas Padomes ģenerālsekretārs V. Švimmers, citi viesi. 
	Autore pati ielūkojusies vairākās no 159 Latvijas krievu skolām, runājusi ar direktoriem, skolēniem, pa reizei atsaucoties uz vietējo krievu avīžu, piemēram, Čas, korespondentiem. Diezgan sīki viņa apraksta EDSO augstā komisāra R. Ekeusa vizīti Rīgas 10. skolā, kur to sagaidīja 8. klases skolēni ar krekliem Hands off Russian Schools (Rokas nost no krievu skolām). Uzsver, ka direktore N. Ikauniece šīs tikšanās laikā manāmi nervozējusi. Doma par iebiedētajiem skolu vadītājiem un skolotājiem lielā mērā caurvij šo rakstu. Toties skolēni, kas nosaukti par "revolucionāru paaudzi", runā tieši un ar patosu. Piemēram, kāda D. Šahova saka: "Tā ir vēsturiska situācija. Mums ir iespēja paust savu protestu, aizstāvēt savas tiesības. Ja mēs paši sev nepalīdzēsim, kas tad to darīs? Kad sākās akcijas, mūs parādīja pa visiem kanāliem." Kādā 9. klasē vēstures stundā par Krimas karu maskaviete vaicājusi, ko krievu bērni domā par 1940. gada notikumiem Latvijā. 
	"Nekādas okupācijas nebija," atskanējis no pēdējām rindām. Korespondencē par izglītības reformu izklāstīti arī Krievijas vēstnieka Latvijā I. Studeņņikova, Latvijas vēstnieka KF N. Penkes, Saeimas komisijas vadītāja J. Strazdiņa un citu amatpersonu viedokļi. Nav piemirsta āzēšanās ap Melno Kārli Bastejkalnā. Pozitīvi rakstu noslēdz Krievijā pēc Eirovīzijas 2002 konkursa labi pazīstamās Marijas Naumovas pārdomas. Marija saka: "Rīgas ielās tāda nacionālā jautājuma nav. Tā ir problēma, kuru mākslīgi rada politiķi. Šeit, Latvijā, viss notiek dabiskā ceļā - ir valodas apguve, ir integrācija." Arī viņa mācījusies krievu skolā, bet "kopš bērnības es biju latviešu kolektīvā".
Inteliģences pārstāvji 
diskutē par izglītības reformu
BNS  03/06/04    Inteliģences pārstāvji diskusijā "Baltijas foruma" ietvaros piektdien atzina, ka jāpārtrauc politiskās spekulācijas ap izglītības reformu un jādomā, kā reāli dzīvē īstenot mazākumtautību pāreju uz mācībām galvenokārt latviešu valodā. 
	Vairāki diskusijas dalībnieki pauda, ka vismaz uz laiku reforma jāatliek, lai tās ieviešanai varētu kārtīgi sagatavoties. 
	"Baltijas foruma" valdes loceklis Latvijas Universitātes profesors Ābrams Kleckins sacīja, ka pašlaik "runa nav par to mācīties vai nemācīties latviešu valodu, bet gan - kā mācīt politiķiem demokrātiju un ņemt vērā tautas vairākuma viedokli". 
	Kleckins ierosināja vismaz uz laiku atlikt izglītības reformas ieviešanu, lai pārejai uz latviešu valodu varētu sagatavoties, apmācīt skolotājus un sagatavot programmas. "Es neņemos spriest, vai likumu vajag apturēt pavisam, bet nedrīkst to laist darbā, kamēr nav skaidrības, ka cilvēki tiešām ir gatavi tajā strādāt un to realizēt," viņš sacīja. 
	Kleckina viedoklim pievienojās arī LU docente Tatjana Liguta. Viņa pauda, ka "ir amorāli likt cilvēkiem īstenot to, ko viņi negrib. "Ir jāpieprasa moratorijs reformas īstenošanai, pamiers, kura laikā nenotiktu protesti, bet varētu rīkot pārrunas, lai rastu kompromisu," viņa stāstīja. 
	Savukārt bijušais integrācijas ministrs Nils Muižnieks pauda, ka jāpievērš lielāka uzmanība reformas sagatavošanai, praktiskam darbam. "Tas ir nenormāli, ka ar šo jautājumu Izglītības un zinātnes ministrijā nodarbojas tikai pāris cilvēki. Nav reāli viņiem izdarīt visu, kā to vajadzētu," sacīja eksministrs. 
	Viņš arī pauda uzskatu, ka jautājums par izglītības reformu "jau sen ir izgājis ārpus skolas soliem un nu skar mūs visus", tāpēc tā risināšanā jāiesaista visi spēki. 
	Arī kādreizējais izglītības ministrs Jānis Gaigals pauda, ka beidzot jāizstrādā nopietna programma reformas ieviešanai un vajadzības gadījumā jāstrādā ar katru skolu individuāli. "Daugavpilī tās problēmas ir daudz citādākas nekā Cēsīs. Pamatā jau grūtības ir lielajās pilsētās, ar to tad vajag arī strādāt," viņš teica. 
	Gaigals arī pauda neizpratni, ka līdz šim nav sagatavots visaptverošs informatīvs materiāls, cik bērnu, skolu un skolotāju skars pārmaiņas. 
	Diskusijā piedalījās arī Krievu skolu aizstāvības štāba līderis Krievijas Valsts domes vicespīkera Dmitrija Ragozina palīgs Aleksandrs Kazakovs, kurš ažiotāžu ap reformas ieviešanu dēvēja par "Latvijas valstiskuma krīzi", ko var atrisināt, ja valsts augstākās amatpersonas piekrīt sarunām ar krievu skolu aizstāvju izveidoto pārrunu grupu. 
	"Tam ir jābūt vismaz premjeram, jo mēs jau sen esam sapratuši, ka ar izglītības ministru nekāda normāla runāšana nevar notikt." 
	Diskusijā piedalās arī vairāki Saeimas deputāti, Izglītības, zinātnes un kultūras komisijas vadītājs Jānis Strazdiņš, Naturalizācijas pārvaldes priekšniece Eiženija Aldermane, publicists Viktors Avotiņš, politoloģe Ilze Ostrovska, žurnālists Jānis Domburs u.c. 
	Jāatgādina, ka, pretēji krievu skolu aizstāvju un Krievijas protestiem, Saeima pieņēma un Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga izsludināja grozījumus izglītības likumā, kas paredz no 1.septembra mazākumtautību skolu desmitajās klasēs 60% priekšmetu mācīt latviešu valodā. 
	Šie grozījumi izglītības likumā lielu atbalsi radījuši ne vien iekšpolitikā, bet arī ārpus Latvijas robežām, īpaši Krievijā. Reaģējot uz grozījumu pieņemšanu, Krievija pat pieļāva iespēju pret Latviju piemērot ekonomiskās sankcijas. 
Ar informatīvajām lapām 
skaidros izglītības reformu
NRA  03/08/04	Lai mazākumtautību vecākus un bērnus informētu par izglītības reformu un skaidrotu izmaiņas Izglītības likumā un Ministru kabineta noteikumos, Rīgas domes (RD) Izglītības, jaunatnes un sporta departaments plāno izdot informatīvas lapas. 
	Informatīvajās lapās tiks iekļauta ne tikai informācija par gaidāmajām izmaiņām, bet arī katrā skolā izraudzītas kontaktpersonas, lai bērni un viņu vecāki varētu noskaidrot katru interesējošo jautājumu, informēja Rīgas domes Izglītības, jaunatnes un sporta departamenta izglītības virziena vadītājs Guntis Helmanis. Informatīvās lapas plānots izdalīt skolēniem un vecākiem, bet gatavas tās varētu būt tuvāko nedēļu laikā. 
	Departamenta direktors Elmārs Vēbers uzsvēra, ka līdz šim izmaiņas nav pietiekami izskaidrotas. Pēc viņa teiktā, Izglītības likumā noteiktā proporcija, 60 procenti pret 40, neatbilst īstenībai, jo 60 procentos iekļauta arī jebkura cita svešvaloda. Līdz ar to vidusskolās latviešu valodā mācāmo priekšmetu apjoms pieaugs par vienu diviem, retāk - trim priekšmetiem. 
	Uz Neatkarīgās jautājumu, kāpēc iepriekš netika skaidroti likuma grozījumi, E. Vēbers atbildēja, ka informēšana, pirms nav skaidrības likuma līmenī, ir apgrūtināta un var izrādīties nepareiza. "Tam bija jābūt korektam uzstādījumam valsts līmenī," norādīja E. Vēbers. Viņš atgādināja, ka grozījumi stājās spēkā 1. februārī, bet iepriekš nebija noteiktas skaidrības šinī jautājumā.
	Savukārt G. Helmanis uzskata, ka neziņu par reformas būtību noņemtu arī tas, ja katra skola atkarībā no tā, cik tajā ir 10. klašu, uzrakstītu un izplatītu informāciju par to, kādus priekšmetus mācīs latviski un kādus mazākumtautību valodā. Tāpat būtu jāizplata informācija par to, kādi pedagogi šos priekšmetus mācīs. 
	"Batālijas ap šiem diviem priekšmetiem ir pārāk asas, un pretdarbības nav adekvātas tam, ko grozījumi patiešām paredz," sacīja E. Vēbers, skaidrojot, ka valsts valodā mācāmās vielas apjoms mazliet pārsniegs 50 procentus, bet nesasniegs 60. 
	Precīzāka informācija par skolu gatavību, kursiem un pārējām ar reformu saistītām lietām tiek solīta 15. martā. 
	Izglītības virziena pārstāvji uzsvēra, ka pieeja katrai skolai būs individuāla. Departaments ir gatavs vērsties Izglītības un zinātnes ministrijā, prasot pārejas laiku skolām, kurās patiešām būs problēmas ar reformas prasību īstenošanu.
Krievu inteliģence nosoda štābistu kongresu
Latvijas avīze  03/10/04    Divu nevalstisko krievu organizāciju - Latvijas nacionālās komisijas "Rietumu krievi" un "Pilsoniskā iniciatīva 21" - vadītāji nosoda "PCTVL" izvērstās akcijas pret izglītības reformu un 6. martā notikušo krievu skolu "aizstāvības štāba" kongresu, sakot, ka krievu kopienas inteliģence šīs akcijas neatbalsta. 
	"Rietumu krievu" vadītājs Dmitrijs Nikolajevs un "Pilsoniskās iniciatīvas 21" vadītājs Vjačeslavs Vasins vakar sasauca preses konferenci, lai informētu sabiedrību par krievu inteliģences nosodošo attieksmi pret izglītības reformas pretiniekiem. Dmitrijs Nikolajevs: - Mēs vairs nedrīkstam klusēt. 
	Dmitrijs Nikolajevs: - Pienācis brīdis, kad krievu inteliģencei jāizsakās no sava redzes viedokļa. Pašlaik ir izveidojusies situācija, ka mums, citiem krieviem, jāpierāda savs krieviskums šim štābam, jo lozungi 6. martā skanēja - visi pārējie ir nodevēji, gļēvuļi. Cilvēki, kas piedalījās kongresā, vienkārši ticēja saviem vadoņiem un tie ar viņiem manipulēja. Akla ticība var beigties ar traģēdiju. Kongresā izskanēja doma - mums atņēma pilsonību! Pat ārzemju eksperti nevar saprast, kādu pilsonību viņiem atņēma. Šobrīd notiek politiskās situācijas destabilizācija. 
	Vjačeslavs Vasins: - Mūsu priekšlikums - ieturēt pauzi. Es nerunāju par moratoriju reformai, bet pauzi dialogā, paklusēt uz piecām sekundēm, paskatīties uz sevi, kas mēs, krievi, esam, ko mēs esam labu izdarījuši Latvijai? Kā mēs šeit iedzīvojamies, vai esam līdz galam sapratuši, kur dzīvojam? Domāju, ka 95% krievu līdz šim dzīvo virtuālā Krievijas telpā, nevis Latvijā. Ja cilvēks ir ieradies citā valstī, viņa pienākums ir mācīties tās tautas valodu, kurai blakus viņš dzīvo. Es runāju abās valodās. Skolu reforma ir valsts reakcija, kurai ir tiesības gribēt, lai šeit dzīvotu Latvijas pilsoņi. Taču ir tūkstošiem cilvēku, kas ignorē Latvijas valsti. Latvija vēsturiski ir īpaša valsts, taču mēs, krievi, to nesaprotam, mēs vēlamies vienmēr ieviest savu kārtību. Runā, ka krievi kopā ar latviešiem cīnījās par neatkarību. Es zinu tikai četrus krievus, kas to darīja. 
	D. Nikolajevs: - Kongresā mēs, kam ir sava pārliecība, tikām nosaukti par "krieviem pēc izsaukuma". Kongresā valdīja ārkārtīga neiecietības atmosfēra pret visu, kas notiek Latvijā, absolūts konstruktīvu piedāvājumu trūkums, jo tādu vienkārši nav. 
	Viņš arī kritizēja krievu avīzes, īpaši "Vesti segodņa" un tās žurnālistu, Saeimas deputātu Nikolaju Kabanovu, sakot, ka masu mediji neļauj krievu inteliģencei izteikties un piedāvāt citu viedokli: - Kas mūs dzird? Neviens! Krievu masu informācijas līdzekļi tikai dzied līdzi. Es neesmu lasījis nevienu rakstu, kurā apšaubīts kaut viens izteikums, kas izskanēja kongresā. Nav bijusi neviena diena, kad krievu masu informācijas līdzekļos netiktu apšaubīts, ka Latvija ir demokrātiska valsts. Sovjetisms vēl ir saglabājies, Maskavas roka Rogozina personā norādīja - pareizā virzienā ejat, biedri! Nav personiskās domāšanas, ar pūli visu gribas risināt - tāda nostādne dominē šodienas krievu kopienā. 
	Runājot par izglītības reformu, D. Nikolajevs teica, ka pašreizējo problēmu cēlonis ir kadru nepietiekamība skolās un mācību kvalitāte: - Valoda ir jāmāca profesionāļiem. 
	Abi sabiedrisko organizāciju vadītāji nosodīja skolēnu protesta akcijas: - Konkurētspēja ir intelektuāls pārākums. Vecāki, kas ir orientēti uz bērnu inteliģenci, viņus nedzen uz streikiem, bet gan spiež mācīties. 

Citas ziņas

Karavīriem ārzemju misijās būs jābrauc obligāti 
Diena  03/05/04    Bez īpašas publicitātes valdība nolēmusi atteikties no brīvprātības principa, komplektējot militārās vienības ārzemju misijām, - turpmāk profesionālā dienesta karavīriem, parakstot kontraktus, jārēķinās, ka tas automātiski ietver arī dienestu zemeslodes karstajos punktos. Lai gan valdības februāra beigās pieņemtie noteikumi par kārtību, kā komplektējamas vienības, paredz, ka tajās var nosūtīt arī ne mazāk kā pusgadu dienējušos obligātā dienesta karavīrus, Aizsardzības ministrija (AM) uzsver - runa ir par izņēmumiem, kad kāds ļoti vēlas braukt un ir kvalificēts, nevis par karavīru masveida sūtīšanu dienēt bīstamās vietās ārpus Latvijas. 
	"Mēs esam nolēmuši, ka brīvprātības princips turpmāk izpaudīsies profesionālā dienesta līgumu slēgšanā - ja kāds to dara, viņam ir jāpilda visi norādījumi, kādi dienesta laikā rodas. Tas ir loģiski, jo valsts investē profesionāļa apmācībā, medicīnas aprūpē, ļauj agrāk pensionēties, un tas tomēr nozīmē pienākumus, nevis, kad jābrauc misijā, rīko skaistumkonkursus, kurā brīdī kāds grib vai negrib braukt," teica AM valsts sekretārs Edgars Rinkēvičs. Tas esot izsaucis arī NATO iebildumus, jo, Latvija, kļūstot par alianses dalībvalsti, uzņemas pienākumus arī saistībā ar NATO līguma 5.paragrāfu, ka uzbrukums vienai valstij nozīmē uzbrukumu visām. 
	Tad spēkus jānosūta nekavējoties, nevis pāris mēnešus jāatlasa gribētāji. Vēl viens iemesls esot fakts, ka virkne cilvēku pieteikušies misijās, kur var nopelnīt vairāk nekā Latvijā, bet pēc atgriešanās aizgājuši no armijas - līdz iespējai pieteikties nākamajā. Tas nenākot par labu ne no bruņoto spēku attīstības, ne pieredzes nodošanas viedokļa.
	Patlaban misijās Irākā, Afganistānā, Gruzijā, Kosovā un Bosnijā dien ap 250 karavīri. Iecerēts, ka uz 1. un 2. kājnieku bataljona bāzes tiks veidota brigāde, kas būs pamats misiju vienībām. E.Rinkēvičs uzsvēra - ja kāds tās karavīrs atteiksies piedalīties misijā, viņu nespiedīšot, taču jārēķinās ar pārcelšanu uz citu vienību.
	Brīvprātības princips bijis svarīgs arguments, Saeimai piekrītot karavīrus sūtīt ārzemju misijās. Deputāts un bijušais armijas komandieris Juris Dalbiņš (TP) Dienai vērtēja, ka atteikšanās no brīvprātības principa esot loģiska līdz ar iestāšanos NATO, turklāt karavīra profesija esot specifiska. "Kādam jau var likties, kā tad tā, tik nežēlīgi, vai tā drīkst, katram ir tiesības - bet profesionālis apzinās, ka dienests nozīmē arī piedalīšanos kaujas operācijās," teica J.Dalbiņš. Jautāts, kā jārīkojas situācijā, kad tiek lūgtas vienības nevis NATO vai ANO operācijai, bet, kā Irākas gadījumā, ASV vadītai koalīcijai, J.Dalbiņš atzīmēja, ka tādi jāskata atsevišķi, taču nevarot būt šaubu par 5.paragrāfa gadījumiem.
Aizsaulē aizgājis Mavriks Vulfsons
LETA  03/08/04     Pirmdien no rīta 86 gadu vecumā miris publicists un sabiedriski politiskais darbinieks, profesors Mavriks Vulfsons, apstiprināja Tautas saskaņas partijas (TSP) priekšsēdētājs Jānis Jurkāns. 
	Vulfsons bija aktīvs Atmodas laika darbinieks, 1988.gadā Radošo savienību plēnumā viņš nolasīja Molotova-Ribentropa pakta slepenos protokolus, atklāti paziņojot, ka Latvija ir okupēta. 
	Vulfsons dzimis Maskavā, viņa ģimene Rīgā atgriezās 1921.gadā. Jaunībā Vulfsons darbojās sociāldemokrātiskajā organizācijā "Darba jaunatne", 1936.gadā kļuva par komunistu. Otrā pasaules kara laikā Vulfsons uzdienējis līdz PSRS armijas kapteiņa pakāpei, bijis "poļitruks". 
	Pēc kara viņš sāka strādāt par politisko komentētāju - laikrakstos "Cīņa", "Rīgas Balss", un ilgus gadus vadīja Latvijas Televīzijas raidījumu "Globuss". 
	Augstāko izglītību Vulfsons ieguva Latvijas Valsts universitātē, bija Latvijas Mākslas akadēmijas vecākais pasniedzējs, profesors. 
	Vulfsons bija PSRS tautas deputāts, aktīvi darbojās PSRS Augstākās padomes komisijā, kas pētīja Molotova-Ribentropa paktu, atklāti apsprieda Latvijas okupāciju. 
	Viņš bija Latvijas Tautas frontes (LTF) līdzdibinātājs, 1990.gadā tika ievēlēts par Augstākās Padomes (AP) deputātu, bija AP Ārlietu komisijas priekšsēdētājs. Vulfsons bijis arī Ārlietu ministrijas speciālo uzdevumu vēstnieks. 
	Vulfsons bija TSP biedrs, vairākkārt kandidēja arī Saeimas vēlēšanās, tomēr netika ievēlēts. 
	Vulfsons ir vairāku grāmatu autors, viņš apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni un 1991.gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi. 
Izlemts par vārdu 
un uzvārdu rakstības normām
NRA  03/06/04    Ministru kabinets akceptējis noteikumus, kas regulēs personvārdu rakstību atbilstoši latviešu valodas normām, pieļaujot citvalodu cilmes personvārdus atveidot latviešu valodā.
	Spēkā vairs nav noteikumi par vārdu un uzvārdu rakstību un identifikāciju, kā arī noteikumi par citvalodu personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā. Valsts valodas centra direktores vietnieks Agris Timuška Neatkarīgajai gan norādīja, ka nekādu būtisku izmaiņu jaunajās normās neesot.
	Apstiprinātie noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju nodrošinās personvārda rakstības atbilstību latviešu valodas normām un aizsargās personu pret nepamatotu tās vārda un uzvārda pārveidošanu. 
	Tāpat tie noteiks, ka iestādes nedrīkstēs atteikties atzīt tāda personas dokumenta piederību attiecīgajai personai, kurā tās vārda un uzvārda ieraksts atšķiras no ieraksta citā (agrāk izdotā) šīs personas dokumentā. Norādīts, ka personas vārds un uzvārds ir personas privātās dzīves neatņemama sastāvdaļa un tās ierobežojums, atveidojot vai pielīdzinot personas vārdu vai uzvārdu, pieļaujams tikai leģitīmu mērķu sasniegšanai. 
	Iepriekšējos noteikumos nebija noteikta latgaliešu personvārdu rakstība atbilstoši latviešu literārās valodas normām. Jaunās normas paredz latgaliešu personvārdu rakstībā dokumentos, kas noformēti valsts valodā, izmantot latviešu literārās valodas alfabētu, un šos personvārdus iekļauj latviešu literārās valodas gramatiskajā sistēmā. Latgaliešu personvārdu rakstību pēc personas vēlēšanās var pieskaņot latviešu literārās valodas rakstībai, taču pēc personas vēlēšanās var saglabāt izlokšņu fonētiskās īpatnības.
	Citvalodu cilmes personvārdus latviešu valodā atveidos iespējami tuvu to izrunai oriģinālvalodā, kā arī ievērojot atveides (cittautu vārdu un uzvārdu rakstīšana latviešu valodā atbilstoši citvalodu īpašvārdu atveides noteikumiem) tradīcijas. Ja iespējami divi viena personvārda atveides varianti, jāizvēlas oriģinālvalodas rakstībai tuvākais variants. 
	Ja personai dzimšanas reģistrā ierakstīts tās tautībai neraksturīgs - nelatvisks - vārds, piemēram, Ivans, Osips, Josifs, Jeļena, bet vēlāk izdotajos citos dokumentos šie vārdi rakstīti atbilstoši tautībai - Jānis, Jāzeps, Helēna, tad pēc personas vēlēšanās dzimšanas reģistrā ierakstīto vārdu var labot, rakstot vārda Ivans vietā - Jānis, vārdu Osips un Josifs vietā - Jāzeps, vārda Jeļena vietā - Helēna, paredz noteikumi. Tāpat, ja personai citos gadījumos dzimšanas reģistrā ierakstīts tās tautībai neraksturīgs vārds, pēc personas vēlēšanās vārdu dzimšanas reģistrā var labot, pamatojoties tikai uz Valsts valodas centra izdotu apliecinājumu. Pamatojoties uz apliecinājumu, veic ierakstu dzimšanas reģistrā un izsniedz jaunu dzimšanas apliecību. Personas vārda vai uzvārda maiņu var veikt tikai likuma Par vārda, uzvārda un tautības ieraksta maiņu noteiktajā kārtībā.
	Tāpat sīki aprakstīts, kā latviešu valodā veidojami lietuviešu, igauņu, angļu, vācu, krievu, baltkrievu, ukraiņu valodā rakstīti personvārdi, kā tie pielāgojami rakstībai ar latīņu alfabēta burtiem. Taču rakstībā jālieto tikai oficiālā latviešu valodas alfabēta burti - lielie un mazie. 
Fakti. Personvārdu rakstības un atveidošanas normas
	Ja citvalodu personvārdiem nav galotņu, tiem pievieno latviešu valodas normām atbilstošo galotni.
	Personvārdi, izņemot nelokāmos, kuri beidzas ar patskaņiem ā, ē, i, ī, o, u vai ū, latviešu valodā jāatveido lokāmā un personas dzimumam atbilstošā vīriešu dzimtes vai sieviešu dzimtes formā.
	Ja personai ir divi vārdi, tos raksta vienu pēc otra un starp tiem nelieto nekādas pieturzīmes.
	Dubultuzvārds uzskatāms par vienu uzvārdu, un tā daļas savienojamas ar defisi. 
	Var lietot patskaņa priekšā līdzskaņu dubultojumus ll, ļļ, mm, nn, ņņ, rr, piemēram, Nolle, Tiļļa, Pommers, Svenne u. c.
	Līdzskaņu dubultojums saglabājams salikteņos un atvasinājumos ar priedēkļiem, piemēram, Pussars, Mazzariņš, Atteka.
Atveidojot personvārdus, nedrīkst
	Lietot līdzskaņu dubultojumus bb, cc, dd, ff, gg, hh, kk, pp, ss, tt, vv un zz. 
	Lietot no citām valodām aizgūtas līdzskaņu kombinācijas ch, ck, dt, th, tc, tz, jo tās latviešu valodā jāraksta un jāizrunā kā h, k, t, c.
	Sieviešu uzvārdos nevar lietot vīriešu dzimtes galotnes.
Skolēni pēta dabu
Latvijas avīze  03/06/04     Izglītības un zinātnes ministrijā notika skolēnu vides projektu olimpiāde. Olimpiādei pavisam bija iesniegti divdesmit pamatskolēnu un divdesmit seši vidusskolēnu darbi. Tie lielākoties ir saistīti ar vides problēmu risināšanu, kā arī apkārtnes labiekārtošanu. Vairākums dalībnieku ir no lauku rajoniem un viņu pētījumi pārsvarā paredz lauku attīstību, taču ir arī darbi, kas aplūko plaša mēroga problēmas, piemēram, "Asins nesarecēšanas slimību izplatības pētījums", "Radiācijas līmenis apkārtējā vidē" u. c.
	Interesants projekts ir Vaiņodes vidusskolas 12. klases skolnieka olimpiādes uzvarētāja Raita Pečuļa pētījums par sikspārņu piesaistīšanu Vaiņodes pagastam. Kaut arī tautā pret šiem dzīvniekiem ir ne mazums aizspriedumu, tie ir ļoti derīgi dzīvnieki, jo iznīcina daudz kaitēkļu.
	Raitis ir izveidojis tiem īpašus būrus. - Šovasar esmu paredzējis savu projektu īstenot un izvietot būrus vietās, kur sikspārņi uzturas visvairāk. Pašreiz sikspārņi Vaiņodē jau aizņēmuši visas to dzīvošanai paredzētās vietas, tādēļ, lai palielinātu to populāciju, nepieciešams radīt jaunas.
	Engures vidusskolā tapis pētījums par apkārtnes ārstniecības augu floras unikalitāti. 11. klases skolnieces Santas Pūces darba nosaukums ir "Ārstniecības augi Engures apkārtnē". - Ar šo projektu vēlējos parādīt ne tikai Engures, bet arī visas Latvijas ārstniecības augu daudzveidību, kas izceļas citu Eiropas valstu vidū. Santa izpētījusi, kādi ārstniecības augi aug Engures apkārtnē, kā arī to dziedinošās īpašības un izmantošanas daudzveidību. Kopskaitā projektā apkopota informācija par nedaudz vairāk kā sešdesmit augiem. 
	Santa stāsta: - Veicot anketēšanu, ieguvu informāciju par ārstniecības augu vākšanu citās Eiropas valstīs. Uzzināju, ka Slovēnijā cilvēki paši dodas kalnos, lai tos ievāktu, bet citur veselības uzlabošanai pārsvarā izmanto aptiekās pirktos. Galvenais iemesls - urbanizācija, kuras dēļ augu izplatība ir strauji samazinājusies, - teic Santa. 
	Santas darba vadītāja ir bioloģijas skolotāja Inese Vīksniņa. Viņa uzsver: - Engure ir īpaša vieta. Šeit ir daudzu putnu ligzdošanas vieta, savvaļā aug orhidejas un sastopamas citas īpašas dabas parādības. Par izpētīto Santa stāstīs arī vietējiem ļaudīm, lai parādītu, ka visapkārt ir tik daudz noderīga veselības uzlabošanai.
Latvijas uzņemšanu ES 
ierosina svinēt bez alkohola
BNS  03/04/04     Rīgas domes Drošības un kārtības komiteja ierosina ierobežot alkohola tirdzniecību tajās Rīgas centra vietās, kur aprīļa beigās un maija sākumā plānots svinēt Latvijas uzņemšanu Eiropas Savienībā (ES). 
	Komitejas vadītājs Andrejs Vilks pauda, ka svētku laikā, piemēram, līdzās 11.Novembra krastmalai vai Doma laukumā vakarpusēs vajadzētu aizliegt tirgot alkoholiskos dzērienus. 
	Savukārt pašvaldības policijai triju nedēļu laikā būs jāsagatavo priekšlikumi, kā nodrošināt kārtību svētku pasākumos. Vilks sacīja, ka tas nepieciešams, jo "varētu būt dažādas provokācijas, kuras rīkos Latvijai naidīgi spēki, kas vēlēsies svētkus nomelnot vai izraisīt nekārtības". 
	Uz komitejas sēdi bija atnācis arī viens no aktīvākajiem krievu skolu aizstāvjiem domnieks Aleksandrs Giļmans (PCTVL), kurš lūdza ņemt vērā, ka 1.maijā Rīgas centrā notiks vērienīga izglītības reformas pretinieku protesta akcija, kurā varētu piedalīties vismaz 50 tūkstoši cilvēku. Taču komitejas deputāti sacīja, ka manifestācijai ar svētkiem nav nekāda sakara un, ja izpilddirektors protesta akcijas rīkošanu atļaus, pašvaldības policijas pienākums būs rūpēties par kārtību tajā. 
	Latvija ES iestāsies 1.maijā. 
ES un valodas prasme 
februārī uzsit naturalizācijas vilni 
Diena  03/05/04     Vislielāko pilsonības pretendentu iesniegumu skaitu - 1600 - visā pastāvēšanas vēsturē Naturalizācijas pārvalde (NP) saņēmusi februārī. NP priekšniece Eiženija Aldermane tāpat kā pēc ES referenduma to pamato gan ar Latvijas drīzo iestāšanos Eiropas Savienībā (ES), gan arī ar latviešu valodas bezmaksas kursiem un nepilsoņu atskārsmi, ka pat iestāšanās ES nenodrošinās automātisku pilsonības piešķiršanu. 
	E.Aldermane stāsta, ka tik lielu iesniegumu skaitu NP nav saņēmusi pat pēc pilsonības kvotu atcelšanas 1998.gadā, kad naturalizācijas durvis vērās ikvienam Latvijas nepilsonim. Zināms iesniegumu skaita kāpums bija manāms jau tūlīt pēc ES referenduma pērnajā septembrī, kad pilsonības pretendentu skaits no vidēji 700 mēnesī uzlēca līdz 1300, kas bija arī šā gada janvārī. 
	Interesanti, ka pilsonības pretendentu skaits palielinājies ne tikai galvaspilsētā, bet arī reģionos. Piemēram, Rēzeknē tas pieckāršojies, Saldū trīskāršojies, bet Daugavpilī bijis divarpus reižu lielāks. Zīmīgi, ka tieši šajās pilsētās tikko beigušies NP rīkotie bezmaksas latviešu valodas kursi pilsonības pretendentiem. NP tiem vairāk naudas nav, taču E.Aldermane cer - tā kā, mācoties kursos, tiek veicināta tiek ne tikai naturalizācija, bet veidojas arī latviskā vide, budžeta grozījumos, iespējams, NP varētu dabūt naudu kursu turpināšanai. Pērn no valsts budžeta tam atlicināja 50 000 latu, un NP piesaistīja arī ārvalstu donoru finansējumu. "Ja būs valsts nauda, ārvalstu finansējums atradīsies arī šogad," ir pārliecināta E.Aldermane.
Latgaliešu škvarkas garšos arī Eiropā 
Diena  03/05/04    Jau drīzumā vairākas Latgales kafejnīcas un restorāni varēs redzamā vietā novietot Eiropas kulinārā mantojuma zīmi, kas liecinās, ka te var mieloties ar Latgalei raksturīgajiem tradicionālajiem ēdieniem, kas gatavoti no pašu zemnieku ražotajiem produktiem. Arī Rēzeknes kafejnīcas Pie Māras īpašnieks Vilis Platacis cer, ka turpmāk Eiropas tūristi nebaidīsies Rēzeknē nobaudīt sātīgās cūkgaļas škvarkas, ceptu ezera zandartu, kārtaino aknu torti, ķirbju un kartupeļu pankūkas un siļķi kažokā. 
	Pie Māras ir viens no pieciem Rēzeknes sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumiem, kuri kopā ar kolēģiem no pārējām eiroreģionā Ezeru zeme iesaistītajām Latgales pašvaldībām, piedalās Phare 2001 Pārrobežu sadarbības (CBC) programmas finansētajā projektā Kulināro pakalpojumu pilnveidošana Latgalē, pamatojoties uz kulinārā mantojuma koncepciju. Latgale Latvijā un Augštaitija Lietuvā patlaban ir vienīgie Baltijas reģioni, kas iekļauti Eiropas kulinārā mantojuma tīklā. 
	"Mēs iesaistījāmies šajā projektā tāpēc, ka gribam, lai Rēzeknes kafejnīcu piedāvājums atšķirtos, piemēram, kaut vai no tā, ko var nobaudīt Cēsīs vai Liepājā. Visu laiku jāmācās, jo tagad cilvēki grib kaut ko vairāk par tradicionālo kotleti un karbonādi," saka Vilis Platacis. Viņa kafejnīcā ēdienkarte mainās katru dienu, un tajā ir iekļauti arī pavisam īpatnēji un senlaicīgi latgaliešu, lietuviešu, poļu un baltkrievu ēdieni. Kafejnīcas īpašnieks zina, kad gavēni ievēro dažādu Latgalē mītošo reliģisko konfesiju pārstāvji un ko kurā dienā meklē kafejnīcas pastāvīgie apmeklētāji. "Piemēram, nesen katoļiem bija Pelnu diena, tad mums pārsvarā bija zivju un dārzeņu ēdieni, tos piedāvājam arī piektdienās. Sievietes vairāk vēlas vieglākus ēdienus, vīriešiem vajag ko treknāku un sātīgāku, lai piesietu dūšu. 
	Ēdienam ir jānāk no sirds un jānokļūst līdz sirdij," saka V.Platacis. Visi ēdieni tiek gatavoti tepat uz vietas, no svaigiem produktiem, kas iepirkti no Rēzeknes rajona zemniekiem. Kafejnīcas virtuvē valda V.Platača dzīvesbiedre, diplomēta pavāre Rita Platace, kuras aizraušanās ir meklēt un izdomāt jaunas ēdienu receptes. 
	Pie Māras ir Plataču ģimenes uzņēmums, kas izveidots drīz vien pēc tam, kad bankrotēja Rēzeknes Piena konservu kombināts, kur ģimenes galva divdesmit gadu strādāja par tehnologu. Nācies domāt, kā izdzīvot, tāpēc nolēmuši ņemt kredītu un izveidojuši pirmo kafejnīcu Cepelīns Rēzeknes nomalē. Tagad pārvietojušies uz pašu centru, netālu no Latgales Māras pieminekļa, tāpēc jau arī radies nosaukums, kas uzliek lielu atbildību. Uzņēmumā strādā četri cilvēki, pēc vajadzības tiekot piesaistīti arī papildspēki - gan pašu bērni, gan Rēzeknes studenti. 
	Uz jautājumu, kas ārzemju tūristus patlaban pārsteidz Rēzeknes kafejnīcās, V.Platacis smejas, ka vispirms jau zemās cenas, jo viņi neticot, ka labi paēst var tik lēti. Ārzemnieki ar neuzticību lūkojoties uz Latvijas gaļu un vienmēr pajautājot, kur tā vai cita izejviela ņemta. Diemžēl zemās cenas diktē rēzekniešu niecīgā maksātspēja, tāpēc par lielu peļņu Platači nesapņo, tomēr uzskata, ka arī lētam ēdienam jābūt garšīgam. "Mēs nešķirojam savus klientus pēc deguniem, esam apkalpojuši gan Latvijas Valsts prezidenti, gan arī vietējam bomzītim ielejam zupas šķīvi," saka V.Platacis, laipni sasveicinoties ar ēdējiem un apjautājoties, kā garšojis. 
	Projekta Kulināro pakalpojumu pilnveidošana Latgalē, pamatojoties uz kulinārā mantojuma koncepciju kopējais līdzekļu apjoms kopā ar pašvaldību līdzfinansējumu ir 165 000 eiro (110 880 latu), un tā īstenošanā iesaistījušies gan sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi, gan arī profesionāli tehniskās mācību iestādes, kas apmāca jaunos pavārus. 
	Kā uzskata projekta sabiedrisko attiecību speciāliste Sandra Jonikāne, projekta ideja ir gan palīdzēt izdzīvot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, gan arī saglabāt novada vēsturiskās tradīcijas, dzīvesstilu un identitāti. Patlaban tiek apkopotas Latgales ēdienu receptes, kuras būs iekļautas Latgales pavārgrāmatā, kā arī vienotajā novada ēdienkartē. Marta un aprīļa sākumā Rēzeknē un Daugavpilī paredzēti pavāru kursi, kurus vadīs Mārtiņš Rītiņš, bet maijā uzņēmumu vadītāji dosies uz Zviedriju, lai iepazītos ar turienes mazo kafejnīcu un krodziņu pieredzi. Projekts noslēgsies rudenī ar īstām, krāšņām Latgales kāzām kādā Preiļu rajona sētā, bet Latgales darbība Eiropas kulinārā mantojuma tīklā tiks turpināta arī citās Eiropas Savienības programmās. 
	Kā piebilda S.Jonikāne, pirmie darbības augļi projektam jau ir plūkti - februāra sākumā notikušajā starptautiskajā tūrisma gadatirgū Balttour 2004 Latgales kopīgais stends ar logo Uz Latgali pēc gardumiem 33 valstu konkurencē izpelnījās visaugstāko novērtējumu kā atraktīvākais, draudzīgākais un viesmīlīgākais.
Daži Latgalei raksturīgie ēdieni, kuru receptes pierakstījuši projekta dalībnieki
•	No cūku kājiņām un galvas vārīts studenis 
•	Putraimu desas
•	Pirtī žāvētas gaļasdesas
•	Saulē kaltēts biezpiena siers 
•	Auzu ķīselis
•	Guļbišnīki (kartupeļu pankūkas)
•	Asuškas (pīrādziņi piena un sviesta mērcē)
•	Žagariņi, rozītes (taukos vārīti dažādas formas saldi cepumi)